Inför vintern är det bra att hindra möss från att ta sig in i kupan med hjälp av ett galler. Även vårt bistocksamhälle på bigården har nu fått skydd från oväntade besök.
Bilder: E. Olsson
Bilder: E. Olsson
![]() |
Photo by Arwin Neil Baichoo on Unsplash |
Idag (26 november) behandlade vi våra bin på bigården med oxalsyra. Dessutom var det många
biodlare som kom och hämtade lösning till sina egna bin.
Vi passade på att byta en kupbotten som inte var musskyddad (den till vänster, ingång > 10 mm). Med en särskild plåtlist hade det gått att stänga till mer men vi satte dit en annan botten istället.
Tänk på
att musskydda era bisamhällen, det är så lätt att missa det.
![]() |
Bilder: E Olsson |
![]() |
Photo by Bee Naturalles on Unsplash |
Fooditives VD, Moayad Abushokhedim, menar att produkten uppfyller alla kvalitetskrav och är ett stort steg i en framtida växtbaserad matproduktion:
Our goal is to provide the world’s first 100% bee-free honey with no compromise on taste, quality or price. The process of genetic sequence modification used in our honey already has an established track record with our vegan casein. We believe our process will be the stepping stone for a revolutionary advancement in the food and biotechnology industries, enabling any animal product to be mimicked and even improved by bioengineering plant-based ingredients.Läs mer på Fooditives hemsida.
Året har innehållit flera framsteg för föreningen. Vi har bland annat renoverat klubbhusets fasad med nya plankor på långsidan och nästa år kommer vi att fortsätta arbetet med att reparera gavlarna och gjutning av en platta vid toaletten för en ökad tillgänglighet.Ett stort tack till alla medlemmar som har hjälpt till med arbetet både under våra ordinarie möten och med frivilliga arbetsdagar. Vi har också planterat buskar vid staletet och andra mindre insatser i bigården. Vi har hållit två studiecirklar i samarbete med Studiefrämjandet, Mitt första år med bin och Det andra året med bin med totalt 21 deltagare och planerar för samma utbud till våren med start i april. Föreningen fick 265 kg honung från våra egna samhällen och försäljningen har gått bra genom Julmarknaden och Höstmarknaden på Skälby samt via caféet på 4H-gården. En nyhet för 2023 är att vi tar en mindre avgift (100 kr) för användning av slungrummet.
Bisäsongen 2023 börjar söndag 9 april med ordinarie möte på bigården samt det första mötet för studiecirkeln Mitt första år med bin. Sedan träffas vi varannan söndag, jämna veckor som vanligt, kl 13:30.
Den nya styrelsen består av Erik Olsson, Gunilla Göransson, Malin Komstedt, Stefan Svensson, Car-Olof Karlsson, Jessica Fallbom och Kalle Qvant. Valberedningen lyckades inte att få fram någon att nominera som ordförande och föreslog därför att uppdraget lämnas tillfälligt vakant och att Erik Olsson som vice-ordförande sköter uppgiften tills en ny ordförande kan väljas.
Efter mötet avtackades Jadwiga Johansson som lämnar ordförandeposten efter två år. Tack för allt arbete Jagga! En av våra erfarna veteraner, Lars Berggren avtackades för sin roll som revisor under de senaste åren och det blev även blommor till den utgående valberedningen, Jan-Olov Viklund och Alastair Creelman.
Medlemmar får mötesprotokollet via e-post med mer detaljerad information.
![]() |
Lars Berggren |
![]() |
Tack Jagga! |
![]() |
Alastair, Jagga, Jan-Olov |
![]() |
Photo by City Church Christchurch on Unsplash |
Du hittar blanketten fysiskt i månadens bitidning (s 24) eller elektroniskt här. Skicka dina resultat till vår ordförande, Jadwiga Johansson, antingen via e-post jadwigajohansson59@gmail.com eller under ett bimöte.
Ännu en mycket varm sommardag och inga stora ansträngningar på eftermiddagens bimöte. De flesta har redan slungat årets sista honung och invintring väntar. Flera medlemmar kom för att hämta mysysra för varroabekämpning även om det är alldeles för varmt just nu för behandling. Helst under 20 grader ska det vara. Många pratade om invintring och det börjar bli dags att ge Bifor eller sockerlösning till dina samhällen. Studiecirkeln träffades för näst sista gången och ämnet idag var vaxhantering. Conny visade bland annat hur man gör egna mellanväggar.
Vid nästa möte, 28 augusti, träffas vi redan på förmiddagen, kl 10:00, för att arbeta med klubbhusets renovering. Vi hoppas att många medlemmar kan komma åtminstone ett par timmar (gärna längre!) under dagen för att hjälpa till att måla, spika och såga.
Biodlare tänker på vinter även mitt i sommarvärmen! Säsongen närmar sig sitt slut och en del börjar slutskatta sina samhällen. På dagens bimöte fick medlemmar hämta sina hinkar med Bifor, binas vinterfoder. Anders Wizping stod för transporten och det var en stadig ström biodlare som hämtade sina order.
Vid nästa mötet, 14 augusti, kommer vi att ha myrsyra till de medlemmar som behöver det. Vi kommer inte att behandla samhällen så tidigt men det är bra att vara redo.
Vi bestämde oss för att ägna en hel dag åt renoveringsarbete på klubbhuset och valde 28 augusti med start 10:00. Vi hoppas att så många medlemmar kan komma och hjälpa till med detta så att huset ser fint ut inför hösten.
Ett trevligt bimöte idag med mycket livlig diskussion och en del som ville köpa nya drottningar, boka slungrummet mm. Studiecirkeln tar sommarledigt under dessa veckor men vi var cirka 16 medlemmar som kom till bigården. Vi kunde konstatera att bistockssamhället inte har utnyttjat skattlådan än och satsar så länge på att bygga i stocken. Annars har vi ganska många samhällen och avläggare i bigården, dels föreningens egna samt olika medlemmars, framför allt avläggare som tillhör medlemmar i våra studiecirklar. Värt att notear är att bigården har flera olika sorters kupor - vanliga uppstaplingskupor (mest lågnormala ramar), våra gamla trågkupa, FlowHive-kupan, stocken och olika modeller för avläggare. I bildsamlinegn ovan ser du att bina är ganska törstiga så här års.
Idag skördade vi även honungen i "utbigården" vid Mosekrog, totalt 110 kg på två samhällen. Vi hämtade även honungen från samhället på den nya platsen som ligger mellan Tyska Bruket och Beijers/Swedish Agro.![]() |
Bilder: E Olsson |
Visingsös isolerade läge i Vättern betyder att ön fungerar som en bra parningsstation för gula Ligusticabin. Ett radioreportage av Sveriges Radio P4 Jönköping berättar om parningsstationen och intervjuar biodlare Lars Forsberg. På ön finns det bara Lugusticabin och biodlare från nästan hela landet kommer dit varje sommar med sina oparade drottningar så att de får para sig med renodlade drönare.
Från midsommar har den lokala biodlarföreningen en utställning om biodling. Har du vägen förbi under sommaren är Visingsö ett självklart resemål!
Lyssna på radioreportaget här.
![]() |
Bilder: J Johansson |
När det gäller nybörjarkursen så regnade det för det mesta på förmiddagen så vi höll oss mest inomhus. De nya biodlarna ställde frågor till kursledarna: de flesta handlade om hur man hanterar honungen, från ram till honungsburk. Vi gick sedan ut och öppnade vår parningskupa med fyra avdelningar. Där fanns två med äggläggande drottningar och två där drottning saknades.
![]() |
Photo by Damien TUPINIER on Unsplash |
Elias Holmér och Mattias Holmgren håller på med sitt examensarbete inom datateknik och har tagit fram en mikrochip och maskininlärningsalgoritm som ska hålla kolla på kupan under sommaren. Under projektet ska de samla data om temperatursväxlingar i kupan samt luftfuktighet, lufttryck, luftkvalitet och vikt. Enligt Mattias:
Med en sådan här lösning kommer biodlarna i ett tidigt skede att kunna upptäcka om bina svärmar och sticker iväg, om det sker en attack mot kolonin eller om det har kommit in sjukdom i kupan.
En tredje student, Elin Björck som läser till högskoleingenjör, kommer att ta hand om bisamhället och de hoppas att även kunna skörda honung längre fram på sommaren.
Bin är viktiga, och jag tycker att det är roligt att lära mig nya saker. Genom att ta hand om bikupan får jag ett praktiskt inslag i min utbildning och en inblick i binas liv. Det är spännande att på så sätt ha lite makt över naturen.
Den första sommarsondagen och ett bimöte i riktigt sommarväder. Vi började med renoveringsarbetet på klubbhusets fasad och vi var flera som fick måla, såga och spika. Arbetet kommer att ta flera dagar, sakta men säkert. Våra studiecirklar håller på med drottningodling och avläggare och det syns tydligt i alla avläggare i bilden längst nere till vänster. Nybörjargruppen hade också möte idag med 12 ivriga deltagare under ledning av Erik och Conny.
Sagan om stocken fick ännu en vändning. Stocken har nu rengjorts och en honungsram har lagts in i den som lockbete. En svärm fick nu prova stocken och vi hoppas att de kan nu etablera sig och trvias under sommaren. Titta på en kort film av Erik Olsson som togs när svärmen flyttade in.
Nu börjar vi slunga våra första honungsskördar och vill du använda slungrummet får du boka i god tid. I klubbhuset finns bokningskalender samt checklistor som ska skrivas under efter genomförd slungning (se slungningsreglerna). Kom ihåg att du ska ta med dig egna handdukar när du ska slunga.
De närmsta tre veckorna kommer många bisvärmar att flyga iväg och leta efter nya bostäder. Margaretha träffade på en i en koloniträdgård i Tegelviken. Svärmfångaren Conny var tillgänglig men utan svärmlåda. De tog den i en sopsäck och skyndade sig till bigården innan den kvävdes.
- Luften
tog slut i säcken, den sögs ihop. Men jag kunde inte göra lufthål för då hade
bina kommit ut, sa Conny.
De
överlevde trots allt men hade ingen drottning. Erik bistod med en av de vi har
övervintrat och nu hade vi bin i bistocken. Men glädjen varade inte länge för att fäljande dag så stack bina igen. Stocken passade tydligen inte dem och den bästa förklaringen är att möss har varit inne i stocken under vintern och bin reagerade mot den tydliga doften.
Text och bilder: E Olsson
![]() |
Bilder: A Creelman |
Det var full aktivitet idag för alla som kom till bigården. Klubbhuset ska renoveras och vi har nu en stor hög med brädor som ska målas och det kommer att hålla oss sysselsatta ett tag framöver. Dessutom var det dags att tråda om alla tomma ramar och undersöka våra bisamhällen för att kontrollera om det finns tecken på svärmning (nya viseceller t ex).
I en av våra kupor gör vi ett litet experiment genom att sätta in ett svagare samhälle så att nu finns det två drottningari samma kupa men med galler mellan dem. Meningen är att det svagare samhället ska dra nytta av det större samhällets värme och därmed utvecklas snabbare.
Nybörjarna provade på drottningodling på fjärde kurstillfället. Syftet var främst att de skulle lära sig hur ägg och små larver ser ut, det är en övning att se dem. Nästa gång odlar vi drottningar. Vi skar ut drönaryngel som vi sedan undersökte vid fikat. Förvillande likt fikabröd tills det bröts och "pullorna" dök upp.![]() |
Bild: E Olsson |
Petro Prokopovitj, Wikimedia Commons
Petro Prokopovitj var en viktig pionjär inom biodning. Född i Ukraina 1775, han utvecklade nya metoder som lade grunden för den moderna biodlingen. Redan 1814 utvecklade han den första bikupan med ramar. Sedan utvecklade han en särskild skattlåda för honungsproduktion samt ett spärrgaller för att se till att drottningen inte kunde komma in i skattlådan. Dessa uppfinningar ledde till enklare och effektivare honungshantering.
Prokopovitj var en storbiodlare med över 6000 samhällen att sköta. Han grundade en biodlingsskola som utbildade över 700 kvalificerade biodlare under 53 års verksamhet. Han var också en flitig forskare med cirka 60 vetenskapliga artiklar.
Dagens bimöte på Skälby handlade mest om plantering och städning. Det blåste kallt och bina föredrog att sitta kvar i kupans värme. Vi var 17 medlemmar som planterade, krattade och städade. Nu har vi en fin rad snöbärsbuskar och vi hoppas att få lite mer vindskydd vid staketet bakom paviljongen.
Nybörjargruppen träffades tidigare under dagen och 11 nyfikna deltagare börjar nu få insyn i biodlingens mysterier under Erik Olssons ledning. De fick lära sig hur man blandar sockerlag och ger till bina. En biforhink med socker löst i vatten 50% vändes uppochner på en bricka, som på en bikupa, och "inget" rann ut. Conny visade oilka rammått.
![]() |
Photo by Georg Eiermann on Unsplash |
Kalmarföretaget Beelab har fått 600 000 kronor av Jordbruksverket för att sätta ut uppkopplade bikupor i alla 25 bidistrikt i landet, enligt en artikel Vi ska få uppkopplade bikupor över hela landet. Dessa uppkopplade kupor ger mängder med data om samhällets utveckling, hälsa och utveckling och genom att skapa ett nätverk av kupor får man ännu mer information för vidare forskning. Idag har Beelab kupor i fem städer och siktar nu mot en i varje bidistrikt. Dessutom kommer de att vidareutveckla ett mobilapp som har utvecklats av studenter vid Linnéuniversitetet och företaget Tietoevry (ett av företagen bakom Beelab) Enligt Mikael Ekström:
BeeLab visar hur tekniska lösningar kan bidra till att förbättra samhället för både människa och natur. Bina är en av planetens viktigaste varelser och är bidragande för att vi ska kunna upprätthålladen biologiska mångfalden. Honungsbin lever i samhällen och bikupor, och lämpar sig därför bra att ta in forskningsdata ifrån. Med hjälp av data, såsom temperatur, vikt, lufttryck, luftfuktighet eller luftkvalitet som samlas in via sensorer och AI kan vi få en helt ny förståelse för hur bina lever och mår, och även se långsiktiga trender. Ju fler kupor vi kan installera desto bättre blir den förståelsen.
Martin Nehmann, som har lång erfarenhet som biodlare, berättar om sina egna erfarenheter. Varför dör vissa bisamhällen på vintern och hur man kan med enkla medel förhindra detta? Det är mycket som spelar roll, antal vinterbin, vinterfoder, drivfordring på sensommaren, väder, sjukdomar, varroa mm.Fika serveras till självkostnadspris.
Biodlarnas förbundsstyrelse har skickat följande nyhetsbrev till alla biodlare.
Kommittéerna![]() |
Fika i det gröna! |
![]() |
Photo by Edgar Chaparro on Unsplash |
Biodlardistrikt södra Kalmar län bjuder in till föreläsning om Bisjukdommar och bekämpning av dessa på Stora hotellet i Nybro, söndagen den 3 april klockan 12:00-15:00. Föreläsaren är Björn Gustavsson från Jordbruksverket.
Björn är rådgivare om biologisk mångfald och bihälsa på rådgivningsenheten växtnäring och miljö Jordbruksverket. Björn har ersatt Preben Kristiansen som gick i pension för cirka ett år sedan. Björn är placerad i Alnarp utanför Malmö och förutom bihälsofrågor arbetar han med närliggande områden som ett rikt odlingslandskap, biväxter och födokonkurrens mellan honungsbin och vilda bin.
Kostnad 100:-. Kaffe och smörgås ingår.
Anmälan och betalning senast 27 mars till Lars56Jonsson@telia.com eller telefon 070-5445 992
Betalning via Swish 070-5445 992 eller Bankgiro 537-1547
Drönare är väldigt känsliga för temperatursvängningar enligt en artikel i The Weather Network, Male honeybees can't handle heat, cold stress like females can. Forskare vid North Carolina State University i USA och University of British Columbia i Kanada har upptäckt att 76% av alla drönare dog vid en temperatur av 4 C medan inga arbetarbin dog. Hälften av drönarna dog när temperaturen gick upp till 42 C under sex timmar. I Nordamerika är sådana temperaturer inte ovanliga och vi upplevde höga temperaturer under sommaren 2018 i synnerhet. Vid höga eller låga temperaturer försämras drönarens fertilitet och därför bör vi se till att hålla kupan sval i sommarvärmen. Artikeln föreslår en styrenskiva ovanpå kupan som skydd.
Enligt en av forskarna, Alison McAfee, finns det alldeles för lite forskning kring drönare:
There's really very little research done on drones. In general, they're the neglected group of bees in the colony. Most people who work with bees have a sense that drones are quite sensitive to stress, whether that is temperature stress or exposure to chemical compounds ... I think it's a real shame there's not more known about drones because drones are half of the equation when it comes to honeybee reproduction. Anything that impacts their health and fertility, or survival, is a really important thing to study.
Photo by Rolf Schmidbauer on Unsplash |
Känner du igen en humla när du ser en? Även i år kan du hjälpa forskare vid Lunds universitet att ta reda på när humlorna vaknar i olika delar av landet genom att rapportera in var och när du ser vårens första humledrottning. Vi söker deltagare från hela landet för att kunna ta reda på hur de allt tidigare vårarna påverkar humlor i Sverige. Om du bor i södra Sverige kan du börja hålla utkik redan i början av mars. Längre norrut kan man börja något senare.Det är alltid övervintrade drottningar som syns först när de förbereder sig för att bygga bo och lägga ägg. På webbsidan får du information om hur du rapporterar dina fynd via en webbformulär. Du behöver ange geografisk position, foto och gärna vilken art det handlar om.
Photo by Hikmet on Unsplash |
Konkurrens om resurser är vanligt i ekosystemet och har spelat en viktig roll i utvecklingen av arter och deras nischer. Men i kombination med att människan förändrar livsmiljöerna och blir bättre på att hålla honungsbin finns det risk för att vilda bin råkar illa ut.
Med den här sammanställningen av vad vetenskapen visar, vill vi bidra till att skapa förutsättningar för samexistens mellan biodling och bevarande av vilda bin. Det finns många åtgärder som gynnar både honungsbin och vilda bin.
Mitt första år som biodlare.
10 träffar, varannan söndag, jämna veckor, med start söndag 10 april, kl. 10:30-13:00.
Kursledare: Erik Olsson
En kurs för dig som är nyfiken på biodling, oavsett om det är egen honung som lockar eller att göra en insats för naturen och hålla bin så är det på denna kurs du kan få den kunskap du behöver för att ta hand om dina små husdjur.Mitt andra år som biodlare.
10 träffar, varannan lördag, jämna veckor, med start lördag 9 april, kl. 10:30-13:00.
Kursledare: Henrik Haglund
Kursen är en påbyggnadskurs för dig som har fullföljt nybörjarkursen/mitt första år som biodlare med föreningen Kalmarbygdens Biodlare och vill utöka dina kunskaper ytterligare i biodling och biskötsel. Kursen löper över bisäsongen varannan lördag, jämna veckor.